Lotmerški grb -> Več še bode opisano v poglavji Vaški grbi
Grb Ljutomera je nastal v 15. stoletju ali že prej. Prvotni trški grb obsega ščit z okraskom zgoraj, na njem pa konj dirka nad zmajem; v zgornjem levem kotu so še trije križci. V poznejšem grbu iz leta 1648 in 1647 se rjavi enorogi konj z malo kozjo brado in razvejanim repom visoko vzpenja nad grozečim zmajem z rdečim jezikom. V zgornjem levem kotu ščita so trije krogi (v razmerju 2:1); sodeč po rdečkasti barvi, so to tri grozdne jagode. Konj in grozdje, značilni za ljutomersko območje, so upravičeni na ljutomerskem grbu. F. Kovačič ima v svoji z roko pisani knjigi še sliko starega nekdanjega grba z medvedom na lancu. Na starem trškem pečatu (1648) ovalne oblike v velikosti 3,0 x 3,2 cm, je na ščitu konj, ki se vzpenja nad zmajem, v levem vogalu pa so trije krogi (namesto prejšnjih križcev).
Konj z ravnim rogom na čelu, z malo kozjo brado in včasih z razvejanim repom, kot je ljutomerski, je v heraldiki (grboslovju večkrat prikazan) je pa z rogom irealen (nestvaren). Rog je dobil pozneje, verjetno pod vplivom drugih takih grbov. Na Hrvaškem je enorogi konj zastopan v grbih krajev Bužan v Zagorju in Brnjaković od Olova. Na avstrijskem Štajerskem so zbrali podatke o 79 raznih grbih z enorogim konjem in 17 grbov z zmajem; najstarejši so iz začetka 13. stoletja. Konj se navadno pojavlja kot varuh ob ščitu, včasih tudi na samem grbu. Na zelo starih grbih je rog zgoraj nazobčan, kot je tudi na ljutomerskem.
Na prejšnjem starem ljutomerskem grbu konj še nima roga, zmaj pa je že tam. Enorogega konja imajo na grbih nekateri francoski in angleški grofje ter posamezni nižji plemiči in obrtniki. Na grbu nemškega pesnika F. Schillerja (1759 - 1801) sta predstavljena en enorogi konj na ščitu in drugi nad njim. Na grbih moških ima konj rog, na ženskih grbih pa ga ni. Državi Velika Britanija in pozneje Kanada imata enorogega konja (in leva) kot varuha grbov. Enorogi konj na grbih je precej razširjen.
Za dodajanja objave se prijavite.Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Prlekija-on.net. Pri komentiranju se držite teme, ne uporabljajte sovražnega govora in upoštevajte pravila.
MILAN ponedeljek, 2. avgust 2010 ob 07:57
Dejan ponedeljek, 2. avgust 2010 ob 18:08
Lotmerški grb -> Več še bode opisano v poglavji Vaški grbi
![](https://www.prlekija-on.net/uploaded/slike/stari-ljutomerski-grb.jpg)
![](https://www.prlekija-on.net/uploaded/slike/ljutomerski-grb2.jpg)
![](https://www.prlekija-on.net/uploaded/slike/ljutomerski-grb.jpg)
Grb Ljutomera je nastal v 15. stoletju ali že prej. Prvotni trški grb obsega ščit z okraskom zgoraj, na njem pa konj dirka nad zmajem; v zgornjem levem kotu so še trije križci. V poznejšem grbu iz leta 1648 in 1647 se rjavi enorogi konj z malo kozjo brado in razvejanim repom visoko vzpenja nad grozečim zmajem z rdečim jezikom. V zgornjem levem kotu ščita so trije krogi (v razmerju 2:1); sodeč po rdečkasti barvi, so to tri grozdne jagode. Konj in grozdje, značilni za ljutomersko območje, so upravičeni na ljutomerskem grbu. F. Kovačič ima v svoji z roko pisani knjigi še sliko starega nekdanjega grba z medvedom na lancu. Na starem trškem pečatu (1648) ovalne oblike v velikosti 3,0 x 3,2 cm, je na ščitu konj, ki se vzpenja nad zmajem, v levem vogalu pa so trije krogi (namesto prejšnjih križcev).
Konj z ravnim rogom na čelu, z malo kozjo brado in včasih z razvejanim repom, kot je ljutomerski, je v heraldiki (grboslovju večkrat prikazan) je pa z rogom irealen (nestvaren). Rog je dobil pozneje, verjetno pod vplivom drugih takih grbov. Na Hrvaškem je enorogi konj zastopan v grbih krajev Bužan v Zagorju in Brnjaković od Olova. Na avstrijskem Štajerskem so zbrali podatke o 79 raznih grbih z enorogim konjem in 17 grbov z zmajem; najstarejši so iz začetka 13. stoletja. Konj se navadno pojavlja kot varuh ob ščitu, včasih tudi na samem grbu. Na zelo starih grbih je rog zgoraj nazobčan, kot je tudi na ljutomerskem.
Na prejšnjem starem ljutomerskem grbu konj še nima roga, zmaj pa je že tam. Enorogega konja imajo na grbih nekateri francoski in angleški grofje ter posamezni nižji plemiči in obrtniki. Na grbu nemškega pesnika F. Schillerja (1759 - 1801) sta predstavljena en enorogi konj na ščitu in drugi nad njim. Na grbih moških ima konj rog, na ženskih grbih pa ga ni. Državi Velika Britanija in pozneje Kanada imata enorogega konja (in leva) kot varuha grbov. Enorogi konj na grbih je precej razširjen.