Sigurno je treba ukiniti glasüvaje izseljencof, pa to neglede s kakšimi nameni so odišli z domovine, se ne živijo tü, zake bi pa mogli meti pravico krojiti naše živleje !
To drži, zake bi mogli meti dve volilni pravici : ot svoje držove, pa še našo, a je ne že zadosti, ke so povečini dobli še našo državlanstvo ? In v toten grmi je zovec, zej ke mojo našo državlanstvo jin tüdi aftomatski pripodne volilna pravica - pa smo v r..I, se jin je nemremo vzeti.
Zake bi eden, ki ne živi v Sloveniji, ne plačuvle dofkof našin butalcon, zakoni ki jih sprejemajo totu butalci ne vplivajo na jegovo živleje, meja pravico odločati o ten, keri butalec de nan vloda, nas predstovla, keri imbecilni zakon de nas tlačja???
Ka nede što misla, ka sovrožin izseljence. So pač šli po sveti iskat srečo. Vupan, ka so jo uspeliu nejti. Či do se kda vrnili jin je treba dati pravico soodločati. Dokoč pa jih nega tu, pa nej uživajo ki god so, ali nej ne fplivajo na "nas".
...to je pravica vsakega državlana neglede ge je njegovo glavno pribivališče!
Kod Slovenski državlan lahko tüdi volim Avstriji župana in svetnike!
Pa tüdi evropski parlament ali za Slovenijo ali pa za državo ki man glavno pribivališče!
Informacija o Referendumu v Sloveniji z priloženo volilnico in glasovnico!
Jernej, ti don praf, samo ločiti je treba izseljence. Eni so tan daleč v Amerikah in se jin j..e za nos, drugi ste pa tü bluzik in z enoj nogoj f Sloveniji. Vi ste posebna kategorija in neman nič proti, če volite v obeh držovah.
Predčasno glasovanje bo potekalo v torek, 5. aprila 2011, sredo, 6. aprila 2011 in četrtek, 7. aprila 2011, na sedežih upravnih enot, med 9.00 in 17.00 uro.
Rešitev je v novih delovnih mestih, ne v Zakonu o malem delu!
Pred nekaj meseci je Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve objavilo predlog Zakona o malem delu. Zato da bi zagotovili čim bolj kredibiline informacije o tem, kaj prinaša zakon o malem delu, bomo uporabili kar besede predlagatelja Zakona o malem delu, tj. Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve.
Pri tem se bomo osredotočili na resnično najbolj pomembne kritične poudarke, ki se dotikajo delavstva.
KAJ JE MALO DELO?
Malo delo je opredeljeno kot plačano začasno, občasno delo ali trajnejše časovno omejeno delo študentov in dijakov, upokojenih, brezposelnih ter drugih neaktivnih oseb, v obsegu največ 60 ur na mesec. Izjema velja za študente in dijake, katerim je zaradi študijskih obveznosti omogočeno, da malo delo opravljajo tudi več ur na mesec, vendar pa v posameznem koledarskem letu ne smejo preseči 720 ur. Omejen je tudi letni zaslužek iz tega naslova, in sicer na 6.000,00 evrov, pri čemer pa najnižja bruto urna postavka znaša 4,00 evre.
KAJ SE BO PLAČEVALO IZ MALEGA DELA?
Iz malega dela se bodo plačevali:
prispevki delojemalca za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter za zdravstveno zavarovanje,
delodajalec pa je zavezan k plačilu prispevka za zavarovanje za primer poškodbe pri delu in poklicne bolezni ter dajatve iz malega dela.
A pozor- predlagatelj zakona o malem delu je v predlogu zakona o malem delu iz 11.6. 2010 zapisal, da je prednost malega dela, v primerjavi z delovnim razmerjem, še vedno v nižji obremenitvi (8,7 % manjša obremenitev s prispevki za socialna zavarovanja). Prav iz tega izhaja tudi naslednje dejstvo, vezano na zakon o malem delu: polna ura dela malega delavca se bo štela kot 40 minut(!) zavarovalne dobe.
Sredstva iz dajatve se bodo stekala v dva proračunskega sklada, enega v pristojnosti Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve in drugega v pristojnosti Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo.
DO KATERIH DELAVSKIH PRAVIC JE UPRAVIČEN MALI DELAVEC?
Kratek odgovor - do skorajda nobenih. Ali kakor pravi sam predlagatelj zakona o malem delu v predlogu zakona z dne 11.6. 2010:
malo delo ne predvideva drugih stroškov dela, ki bremenijo delovno razmerje kot npr. odpravnine, prevoz na delo, letni dopust ipd.
Prav tako tudi ni plačila bolniške odsotnosti, pravic do porodniškega dopusta in porodniškega nadomestila...
Eni smo pa pač za sprejetje zokona, da se enkrat naprovi red. Zake morejo "študentje" po deset let delati in vegeterati, pa nikoli kunčati študija, potli itak grejo delat !?
Ves cejt dobivlejo več pločano kak redno zaposleni, zato ke so bole fol kak redno zaposleni, se za jih ne treba plačüvati dajotef. Zavarovoni so po starših, ne grejo jin nobene pravice, ne teče jin delovna doba...
Če so ne sposobni štunderati, naj grejo takoj redno delat. Tisti, ke pa nemajo sredstef za štunderati, pa naj dobijo dobro štipendijo pa bo !
Nigi na sveti, ne grejo po sredji šoli fsi štunderat, se drüžba nüca mogoče 30 % štunderanih, večino pa s sredjo pa poklicno šolo. Prinas toga nega in zato pomalen gre fse zugrunt.
Sigurno bi bilo treba postrožiti kriterije za sprejem na študij in omejiti leta štunderanja na neko pametno mejo. Študij in šole fsi plačüvlemo, rezultoti šolanja pa so porozni. Po desetih letih štunderanja jih kunča študij tan negi okoli 27 % - teko kak jih drüžba nüca.
Parazitske študenske servise in ŠOU bi pa bilo treba ukiniti, se bogatijo na račün študentskega dela in penes ne vlogajo nazaj v študentske posle, pač pa v nepremičnine in določena tvegana vloganja. Gre pa za veke peneze, blüzik 20 miljonof.
Je za razmisliti in glasovati po pameti. Nemo za nič agitira, samo dobro je, da se čüje tüdi tista plot, ke guči za zokon o malen deli.
Tunček: vse ti don praf, edino način s kerin mislijo red nareti je strel v prozno.
V zakon so porinili 3 kategorije malih delofcof in to je zgrešeno.
Zato sen proti.
Hvala bogi zaenkrat še mon službo, nebi pa rad bija brezposleni mali delavec.
Te debila Svetlika dol vgosnen.
Vsakši zakon ki ga toti imbecili na vladi pošlejo v proceduro je bol skregan z logiko kak ovi od pret. V vsebino enega zapakerajo še 90% sranja, ki sploh ne pride v javnost ampak, se lidje opičijo v "večje" stvari, podtekjenih jejc pa ne vidijo.
Samo bon reka PFUJ GAMAD ZARUKANA POLITIČNA.
Pa ka nede pomote, fsi so isti levi desni rdeči,črni beli zeleni,oranžni....
Razlika med jimi je samo nači s kerin se sprovlajo ba malega človeka in ga siromašijo.
Bija bi ZA, ampak toti zakon tote situacije nede rešja, zato glosa nen da, ker se mi zdi ka de čist vseeno kakšen de rezultat. Samo v lüft metaje penez, bojkoteran referendume
Referendumi so grotali ceak za politično bobikaje strank, ne pa za poprovlaje slabega. al delati ka dobrega. Navodno lidje najč ne vejo zake gre, zato najbole čüjejo tiste, ki se najbole derejo. Tisti, gi živijo, slüžijo no plačüvlejo štibre negi indi dunma nemajo kaj gučati, lehko pa pomogajo, pridejo domu, dojo kakši penez, pa se veselijo fküper znami.
Na referendume več nen hodja, zato, gi najih manjšina terorizira večino. Sen za toti zakon, nen pa ša to rečti, gi je fčistar bres veze. Nič nede drgačik, kak god bode referendum grota. Neje problem v malen deli, pač f veken deli, gi se dela narobe.
Za dodajanja objave se prijavite.Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Prlekija-on.net. Pri komentiranju se držite teme, ne uporabljajte sovražnega govora in upoštevajte pravila.
TUNČEK ponedeljek, 4. april 2011 ob 14:35
MHA je napisal/a:
V tujino tüdi pošilajo za referendume? Glih ovi pa Argentini, Ameriki vejo o čen momo mi referendum ja.
Takšen je pač sistem. To ven, da so ovi vedli zake so te pobegnili v Argentino. Gnes pa se jin sigurno niti ne seja, ke se godi prinas.
MHA ponedeljek, 4. april 2011 ob 14:45
Pa zato treba ukiniti toto glasüvaje. Keko san zaprovijo za pošilaje.
TUNČEK ponedeljek, 4. april 2011 ob 19:34
Sigurno je treba ukiniti glasüvaje izseljencof, pa to neglede s kakšimi nameni so odišli z domovine, se ne živijo tü, zake bi pa mogli meti pravico krojiti naše živleje !
MHA ponedeljek, 4. april 2011 ob 19:51
Ja to so si te ovi zmislili, ko so ble volitve, nejbol so računali na glose z Argentine![Tiho](https://www.prlekija-on.net/images/smeski/tiho.gif)
TUNČEK ponedeljek, 4. april 2011 ob 20:21
Ja tan so duma Peterletovi prijateli, pa še ot kakšega, pa tüdi Bajuk je ot tan....
Lenny ponedeljek, 4. april 2011 ob 20:29
Kda do izseljenci plačuvali Sloveniji dofke, te lehko glasuvlejo.
MHA ponedeljek, 4. april 2011 ob 20:30
Lenny je napisal/a:
Kda do izseljenci plačuvali Sloveniji dofke, te lehko glasuvlejo.
Ja, ali pa tak.
TUNČEK ponedeljek, 4. april 2011 ob 20:32
Lenny je napisal/a:
Kda do izseljenci plačuvali Sloveniji dofke, te lehko glasuvlejo.
To de op sveten NIKOLI.
MHA ponedeljek, 4. april 2011 ob 20:36
Zato pa jin vzeti volilno pravico. Glih do zdomci meli kakši hasek od totega zakona ja
TUNČEK ponedeljek, 4. april 2011 ob 20:40
To drži, zake bi mogli meti dve volilni pravici : ot svoje držove, pa še našo, a je ne že zadosti, ke so povečini dobli še našo državlanstvo ? In v toten grmi je zovec, zej ke mojo našo državlanstvo jin tüdi aftomatski pripodne volilna pravica - pa smo v r..I, se jin je nemremo vzeti.
Lenny ponedeljek, 4. april 2011 ob 21:53
Zake bi eden, ki ne živi v Sloveniji, ne plačuvle dofkof našin butalcon, zakoni ki jih sprejemajo totu butalci ne vplivajo na jegovo živleje, meja pravico odločati o ten, keri butalec de nan vloda, nas predstovla, keri imbecilni zakon de nas tlačja???
Ka nede što misla, ka sovrožin izseljence. So pač šli po sveti iskat srečo. Vupan, ka so jo uspeliu nejti. Či do se kda vrnili jin je treba dati pravico soodločati. Dokoč pa jih nega tu, pa nej uživajo ki god so, ali nej ne fplivajo na "nas".
Jernej ponedeljek, 4. april 2011 ob 22:30
...to je pravica vsakega državlana neglede ge je njegovo glavno pribivališče!
![](https://www.prlekija-on.net/uploaded/odg-referendumi_15623388696.jpg)
Kod Slovenski državlan lahko tüdi volim Avstriji župana in svetnike!
Pa tüdi evropski parlament ali za Slovenijo ali pa za državo ki man glavno pribivališče!
Informacija o Referendumu v Sloveniji z priloženo volilnico in glasovnico!
Jernej ponedeljek, 4. april 2011 ob 22:51
MHA je napisal/a:
V tujino tüdi pošilajo za referendume? Glih ovi pa Argentini, Ameriki vejo o čen momo mi referendum ja.
Marsi šteri tüdi Sloveniji nevej zakoj se ide na Referendumi!
Tej ka so Argentiniji so pa tak večina za Baju.. in za "domobransko stranko"
TUNČEK torek, 5. april 2011 ob 08:02
Jernej, ti don praf, samo ločiti je treba izseljence. Eni so tan daleč v Amerikah in se jin j..e za nos, drugi ste pa tü bluzik in z enoj nogoj f Sloveniji. Vi ste posebna kategorija in neman nič proti, če volite v obeh držovah.
erof torek, 5. april 2011 ob 09:20
Predčasno glasovanje bo potekalo v torek, 5. aprila 2011, sredo, 6. aprila 2011 in četrtek, 7. aprila 2011, na sedežih upravnih enot, med 9.00 in 17.00 uro.
![](http://www.zsss.si/images/stories/clanki/Slike/ReferendumMaloDelo_04042011_thumb350_250.jpg)
![](http://www.zsss.si/images/stories/REFERENDUM_PROTI_MALEM_DELU_thumb_medium416_399.jpg)
Rešitev je v novih delovnih mestih, ne v Zakonu o malem delu!
Rešitev je v tem, da smo na referendumu PROTI!
Pokažimo vladi, da imamo dovolj!
VIDEO-Malo delo
http://www.zsss.si/
ZAKAJ SMO PROTI MALEM DELU?
Pred nekaj meseci je Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve objavilo predlog Zakona o malem delu. Zato da bi zagotovili čim bolj kredibiline informacije o tem, kaj prinaša zakon o malem delu, bomo uporabili kar besede predlagatelja Zakona o malem delu, tj. Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve.
Pri tem se bomo osredotočili na resnično najbolj pomembne kritične poudarke, ki se dotikajo delavstva.
KAJ JE MALO DELO?
Malo delo je opredeljeno kot plačano začasno, občasno delo ali trajnejše časovno omejeno delo študentov in dijakov, upokojenih, brezposelnih ter drugih neaktivnih oseb, v obsegu največ 60 ur na mesec. Izjema velja za študente in dijake, katerim je zaradi študijskih obveznosti omogočeno, da malo delo opravljajo tudi več ur na mesec, vendar pa v posameznem koledarskem letu ne smejo preseči 720 ur. Omejen je tudi letni zaslužek iz tega naslova, in sicer na 6.000,00 evrov, pri čemer pa najnižja bruto urna postavka znaša 4,00 evre.
KAJ SE BO PLAČEVALO IZ MALEGA DELA?
Iz malega dela se bodo plačevali:
prispevki delojemalca za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter za zdravstveno zavarovanje,
delodajalec pa je zavezan k plačilu prispevka za zavarovanje za primer poškodbe pri delu in poklicne bolezni ter dajatve iz malega dela.
A pozor- predlagatelj zakona o malem delu je v predlogu zakona o malem delu iz 11.6. 2010 zapisal, da je prednost malega dela, v primerjavi z delovnim razmerjem, še vedno v nižji obremenitvi (8,7 % manjša obremenitev s prispevki za socialna zavarovanja). Prav iz tega izhaja tudi naslednje dejstvo, vezano na zakon o malem delu: polna ura dela malega delavca se bo štela kot 40 minut(!) zavarovalne dobe.
Sredstva iz dajatve se bodo stekala v dva proračunskega sklada, enega v pristojnosti Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve in drugega v pristojnosti Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo.
DO KATERIH DELAVSKIH PRAVIC JE UPRAVIČEN MALI DELAVEC?
Kratek odgovor - do skorajda nobenih. Ali kakor pravi sam predlagatelj zakona o malem delu v predlogu zakona z dne 11.6. 2010:
malo delo ne predvideva drugih stroškov dela, ki bremenijo delovno razmerje kot npr. odpravnine, prevoz na delo, letni dopust ipd.
Prav tako tudi ni plačila bolniške odsotnosti, pravic do porodniškega dopusta in porodniškega nadomestila...
TUNČEK torek, 5. april 2011 ob 10:07
Eni smo pa pač za sprejetje zokona, da se enkrat naprovi red. Zake morejo "študentje" po deset let delati in vegeterati, pa nikoli kunčati študija, potli itak grejo delat !?
Ves cejt dobivlejo več pločano kak redno zaposleni, zato ke so bole fol kak redno zaposleni, se za jih ne treba plačüvati dajotef. Zavarovoni so po starših, ne grejo jin nobene pravice, ne teče jin delovna doba...
Če so ne sposobni štunderati, naj grejo takoj redno delat. Tisti, ke pa nemajo sredstef za štunderati, pa naj dobijo dobro štipendijo pa bo !
Nigi na sveti, ne grejo po sredji šoli fsi štunderat, se drüžba nüca mogoče 30 % štunderanih, večino pa s sredjo pa poklicno šolo. Prinas toga nega in zato pomalen gre fse zugrunt.
Sigurno bi bilo treba postrožiti kriterije za sprejem na študij in omejiti leta štunderanja na neko pametno mejo. Študij in šole fsi plačüvlemo, rezultoti šolanja pa so porozni. Po desetih letih štunderanja jih kunča študij tan negi okoli 27 % - teko kak jih drüžba nüca.
Parazitske študenske servise in ŠOU bi pa bilo treba ukiniti, se bogatijo na račün študentskega dela in penes ne vlogajo nazaj v študentske posle, pač pa v nepremičnine in določena tvegana vloganja. Gre pa za veke peneze, blüzik 20 miljonof.
Je za razmisliti in glasovati po pameti. Nemo za nič agitira, samo dobro je, da se čüje tüdi tista plot, ke guči za zokon o malen deli.
Lenny torek, 5. april 2011 ob 13:46
Tunček: vse ti don praf, edino način s kerin mislijo red nareti je strel v prozno.
V zakon so porinili 3 kategorije malih delofcof in to je zgrešeno.
Zato sen proti.
Hvala bogi zaenkrat še mon službo, nebi pa rad bija brezposleni mali delavec.
Te debila Svetlika dol vgosnen.
Vsakši zakon ki ga toti imbecili na vladi pošlejo v proceduro je bol skregan z logiko kak ovi od pret. V vsebino enega zapakerajo še 90% sranja, ki sploh ne pride v javnost ampak, se lidje opičijo v "večje" stvari, podtekjenih jejc pa ne vidijo.
Samo bon reka PFUJ GAMAD ZARUKANA POLITIČNA.
Pa ka nede pomote, fsi so isti levi desni rdeči,črni beli zeleni,oranžni....
Razlika med jimi je samo nači s kerin se sprovlajo ba malega človeka in ga siromašijo.
TUNČEK torek, 5. april 2011 ob 14:19
V fsen sva si edina, še posebe v zodjen otstofki.
Dejan torek, 5. april 2011 ob 14:51
Bija bi ZA, ampak toti zakon tote situacije nede rešja, zato glosa nen da, ker se mi zdi ka de čist vseeno kakšen de rezultat. Samo v lüft metaje penez, bojkoteran referendume
Ivek torek, 5. april 2011 ob 15:23
Referendumi so grotali ceak za politično bobikaje strank, ne pa za poprovlaje slabega. al delati ka dobrega. Navodno lidje najč ne vejo zake gre, zato najbole čüjejo tiste, ki se najbole derejo. Tisti, gi živijo, slüžijo no plačüvlejo štibre negi indi dunma nemajo kaj gučati, lehko pa pomogajo, pridejo domu, dojo kakši penez, pa se veselijo fküper znami.
Na referendume več nen hodja, zato, gi najih manjšina terorizira večino. Sen za toti zakon, nen pa ša to rečti, gi je fčistar bres veze. Nič nede drgačik, kak god bode referendum grota. Neje problem v malen deli, pač f veken deli, gi se dela narobe.