Vir / Avtor: Tomaž Klipšteter, Tomaž Klipšteter
25. september 2013 (nazadnje spremenjeno: 11:11 25. september 2013)
Oznake: Šolstvo
Ljutomer. - »Urejamo papirne zadeve, mesečno izdajamo šolski časopis, vsako izdamo generacijsko knjigo in še kaj pride vmes. In vse to pač toliko stane,« izjemno visoke stroške tiskarskih storitev utemeljuje Zvonk Kustec, ravnatelj Gimnazije Franca Miklošiča Ljutomer.
Fotografija je simbolična. (Foto: Tomaž Skale)
Vsa naročila so v skladu z zakonom o javnem naročanju, trdi. Za vsako naročilo posebej namreč komisija na gimnaziji izbere najugodnejšega izvajalca. Kar osem let je bil to samostojni podjetnik Anton Klar iz Murske Sobote. Od leta 2004 do 2012 je šola z njim sklenila za 433.600 evrov poslov ali povprečno 54.200 evrov na leto. Leta 2010 so mu za izdajo medgeneracijske knjige plačali več kot 38.600 evrov. Julija 2009 pa je ravnatelj Kustec tiskarju Klaru odobril 15.000 evrov posojila, kar je v nasprotju z zakonodajo. Gimnazija pač ni finančna ustanova, ki bi smela posojati denar.
Knjige, majice in kravate
Kljub tej poslovni naklonjenosti ljutomerske gimnazije je samostojni podjetnik Klar zabredel v finančne težave in v insolventnost, aprila 2012 pa je šlo v stečaj podjetje Tiskarna Klar. Matjaž Polenčič, stečajni upravitelj Tiskarne Klar, je oktobra lani ugotavljal, da je bilo premično premoženje podjetja Tiskarna Klar prodano podjetniku Antonu Klaru, zaradi suma povzročitve premoženjske škode v višini 125.000 evrov pa so murskosoboški kriminalisti avgusta lani kazensko ovadili Klara in še eno osebo.
Na naslovu, kjer ima svoj sedež Anton Klar, deluje tudi družba Tiskarna digitalni tisk. Gimnazija iz Ljutomera je lani postala ena njenih najboljših strank. Od maja 2012 do avgusta 2013 so za tiskarske storitve plačali kar 193.013 evrov, samo v juniju, juliju in avgustu 2013 je bilo teh transakcij za približno 100.000 evrov. Za nakup kravat je gimnazija plačala 16.500 evrov, za potiskane majice pa je šola s 750 dijaki plačala 17.640 evrov. Strošek kravate in majice je torej na dijaka znašal kar 45 evrov!
Ne spominja se več, zakaj je posodil denar
Ne kaže pozabiti še Reklamne agencije Vizija Karmen Klar s.p. V času, ko je imel Anton Klar blokirane transakcijske račune, je njegova soproga izstavljala šoli tudi račune za tiskarske storitve. Skupna vrednost sklenjenih poslov je znašala 16.344 evrov.
»Vse te zadeve morate gledati kot celoto. Mi za naše dijake naredimo veliko in še več. Za Miklavža je vsak dobil potiskano majico, s tem povečamo njihovo pripadnost šoli,« je prepričan ravnatelj Kustec, ki se mu obseg naštetih poslov ne zdi sporen. »Dokler šola dobro posluje, mi ne more nihče nič očitati. Sporno bi bilo, če bili v finančnih težavah in bi se kdo okoriščal,« je prepričan.
Dodaja, da ničesar ne skriva, saj imajo vsako leto na šoli revizijo, ki jo izvaja podjetje Audit. Zakaj je Klaru leta 2009 posodil šolski denar, se ne spominja več. »Verjetno so bili v finančnih težavah,« domneva Kustec. »Vendar se je potem vse to poračunalo. Kasneje nisem več dajal posojil. Ne vem, ali zato, ker so me že takrat opozorili, da tega šola ne sme delati.«
V Mariboru 8000 evrov, v Celju 5000
Preverili smo na drugih slovenskih gimnazijah, koliko vsako leto namenijo za stroške tiska. Ivan Lorenčič, ravnatelj Druge gimnazije Maribor, nam je razkril, da je šola leta 2012 za omenjene storitve plačala 8445 evrov. Kar je šestkrat manj, kot Gimnazija Franca Miklošiča Ljutomer plača povprečno vsako leto podjetjem, ki imajo sedež na Lendavski ulici 1 v Murski Soboti.
»Najprej naj povem, da se za šolo tiska malo, saj zadnja leta ni več ni treba imeti v papirni obliki nekaterih vsakoletnih dokumentov, kot je denimo publikacija šole. Naš daleč največji zalogaj je šolski letopis, ki ima 150-letno tradicijo, v zadnjih letih pa je njegov obseg narasel na 200 in več strani. Strošek tiska je 3500 evrov,« nam je razložil Anton Šepetavc, ravnatelj 1. gimnazije Celje.
Vsako leto natisnejo tudi šolsko literarno glasilo, nekaj plakatov za koncerte in gledališke predstave, vstopnice in vabila za maturantski ples . »To pa je tudi vse. Za tisk na leto porabimo okoli 5000 evrov,« je povedal Šepetavc in dodal, da nimajo hišnega tiskarja.
...ja, ce je sola dobra, lahko razmetava. Vse je dobro, ce se papir obnese pri kurjavi...tako se vse na koncu porabi in SMETI.....lepo zgorijo...
Kar naprej konjicek moj, ji ha !!!
Smešno je kaj delajo v takem primeri naši ORGANI v državi. Tu zapravijo več kot pol milijona evrov za printanje pa kravate, ljudje pa nimajo za kruh pa mleko. 100 jurjev v letošnjem poletji? Pa koga mote vij za bedake?
Potem pa še taki arogantni odgovor, ki se norčuje iz ljudi...... OJOJ
To je ugodno za vse organe, računsko sodišče, komisijo za korupcijo pa NPU če mene vprašate.....
V normalni državi, nekdo ki se gre takih mutnih poslov ne bi več bil ravnatelj, dotični pa se norčuje v svoji izjavi, kao on ne ve zakaj je posodil privatni firmi gimnazijski denar .
Na kozlanje človeku gre, ko to vse skupaj vidi.
Ravnatelj je član Virantove državljanske liste, in za pričakovati je da bo se vse pod tepih porinilo,,,
Sem bivša dijakinja te gimnazije (letos sem končala 4. letnik) in tega razmetavanja z denarjem na tej gimnaziji je veliko več, kot pa samo ta zadeva s tiskanjem. Lani se je kupilo nekje 8 nenujnih LCD televizorjev, ki visijo na skoraj vsakem ovinku. Na njih se vrtijo razna obvestila, novice in slike. Potem se je prenovila zbornica, kar tudi ni bilo potrebno, saj stari ni nič kaj manjkalo. Kupili so se kipci za (tako se je govorilo) 14. tisoč evrov. Te kipce naj bi dobili dijaki z odličnimi dosežki , predvsem zlati maturantje. Dobil, niti videl tega kipca ni niti en zlati maturant, enega izmed kipcev je baje dobila ljutomerska županja. Zakaj? Kot da je naredila nevem koliko za to gimnazijo. Letos se je kupilo nekje 8 tabličnih računalnikov, ki so notri v steni in se na njih vrtijo slike izmed vseh 50-ih let delovanja gimnazije. Pa tudi en razred izmed prvih letnikov (30 dijakov) bo dobil prenosne računalnike - vsak svojega.
Šola se gre neki luksuz, razmetava denar za nepotrebne stvari, po drugi strani pa smo si dijaki morali, še vedno si morajo, doma tiskati stvari za pouk, na hodniku stoji fotokopirec, kjer si kopiramo stvari, seveda ni brezplačno, saj šola nima denarja za to da bi nam profesorji prinesli delovne liste (češ ni denarja za fotokopije). Namesto tega vsega razmetavanja z denarjem bi lahko povečali jedilnico, saj je veliko premajhna in v glavnem odmoru komaj najdeš mesto da bi se usedel in v miru najedel..
Pa še veliko takšnih stvari je, ki bi bile potrebne, ampak šola "nima denarja".
Za toko razmetovaje so ponavodi krivi derektori in tote je treba prijeti. Najbrš bi v gimnoziji lehko küpli ke bole pametnega či so že mogli potrošiti peneze.
Si mislin tak...v totih hüdih cejtih ke si marsikari starš more kej odtrgati od vüst ka deco lehko šola v toti gimnaziji - bi lehko ravnatel nareda eno bole človeško potezo. Ukinja bi tiste obvezne prispevke ke jih morejo deca pločati za kao kopije listov za vičeje, pa v ekskurzije bi se lehko vložilo ka ne bi bile tak droge, pa bole bogin bi lehko laptope küpili (ke jin itak starši nemrejo) pa dali v uporabo dokič so jihovi dijaki, pa še kaj bi se zmislila....toti računalniki ipd. so resen nekaj potrebnega za gnejšji cejt. Samo neso pa opet tak nujno potrebni. Smo se negda tüdi vse nafčili brez jih. Nej rejši deco nafčijo ka do se znali družiti...
Ka se v Sloveniji troši davkoplačevalski denar za takšne in podobne gluposti, kot so opisane v tem primeru in za brezvezne ter nikomur potrebne stvari, je itak nacionalni šport. Ljudje pa itak vemo pi*diti samo po forumih in "družabnih omrežjih". V kakšni drugi, bolj civilizirani državi bi ravnatelj, ki je obenem tudi menedžer, za to še kako odgovarjal, prišlo bi do kazenskega pregona , pa da ne naštevam dalje...
V teh hudič časih , ko se marsikdo več nemre šolati, pa se troši denar za opisane gluposti; to je kriminal! Nekateri pa stradajo, zato da šolajo svojo deco. Kerim še to uspeva, enim ne uspeva niti to več. Našidve dekleti več niti malic v šolah nimata, ker nam enostavno ne gre skoz, pa ne hodita v gimnazijo, ki je še dražja. Smo že na tem, da je t.i. "elitno" šolanje vse bolj rezervirano za dobro situirane. Ravnatelj Kustec pa se zgleda že tako obnaša. Sramota.
Če imajo denar, pa ga naj trošijo. Če je karkoli narobe pa bodo to preverile ustrezne institucije. Vsaj za to bi naj bile.
Glede teh LCD ekranov je pa to nek trend v zadnjih letih, da se v vsaki ustanovi to na vsak drug zid pribija, kjer se vrtijo brez vezne reklame. In vse skupaj spominja na še bolj brez vezni lokalni TV info kanal. Očitno potem za to je denar oz. gre verjetno za kakšen EU denar, ki se mora porabiti za take oslarije. Kot da oglasne deske za tiste tri reklame in obvestila niso več dovolj.
Fse to je možno, samo tüdi či do Evropa peneze, bi jih lehko ponücali za bole vožne stvari ali za pomoč bole revnin dijokon.
Če so pa namenska, pa Evropa sploh ne ve da bi v naši držovi bole nücali ke drügega kak ekrone in reklome.
Za dodajanja objave se prijavite.Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Prlekija-on.net. Pri komentiranju se držite teme, ne uporabljajte sovražnega govora in upoštevajte pravila.
vlasta sreda, 25. september 2013 ob 16:52
Današnji Dnevnik piše, da je ravnatelj gimnazije Kustec posojal šolski denar privatni tiskarni![Pomežik](https://www.prlekija-on.net/images/smeski/pomezik.gif)
https://www.dnevnik.si/slovenija/lokalno/stajerska/cisti-tiskarski-posli-ravnatelja-kusteca-
Čisti tiskarski posli ravnatelja Kustec
Vir / Avtor: Tomaž Klipšteter, Tomaž Klipšteter
25. september 2013 (nazadnje spremenjeno: 11:11 25. september 2013)
Oznake: Šolstvo
Ljutomer. - »Urejamo papirne zadeve, mesečno izdajamo šolski časopis, vsako izdamo generacijsko knjigo in še kaj pride vmes. In vse to pač toliko stane,« izjemno visoke stroške tiskarskih storitev utemeljuje Zvonk Kustec, ravnatelj Gimnazije Franca Miklošiča Ljutomer.
Fotografija je simbolična. (Foto: Tomaž Skale)
Vsa naročila so v skladu z zakonom o javnem naročanju, trdi. Za vsako naročilo posebej namreč komisija na gimnaziji izbere najugodnejšega izvajalca. Kar osem let je bil to samostojni podjetnik Anton Klar iz Murske Sobote. Od leta 2004 do 2012 je šola z njim sklenila za 433.600 evrov poslov ali povprečno 54.200 evrov na leto. Leta 2010 so mu za izdajo medgeneracijske knjige plačali več kot 38.600 evrov. Julija 2009 pa je ravnatelj Kustec tiskarju Klaru odobril 15.000 evrov posojila, kar je v nasprotju z zakonodajo. Gimnazija pač ni finančna ustanova, ki bi smela posojati denar.
Knjige, majice in kravate
Kljub tej poslovni naklonjenosti ljutomerske gimnazije je samostojni podjetnik Klar zabredel v finančne težave in v insolventnost, aprila 2012 pa je šlo v stečaj podjetje Tiskarna Klar. Matjaž Polenčič, stečajni upravitelj Tiskarne Klar, je oktobra lani ugotavljal, da je bilo premično premoženje podjetja Tiskarna Klar prodano podjetniku Antonu Klaru, zaradi suma povzročitve premoženjske škode v višini 125.000 evrov pa so murskosoboški kriminalisti avgusta lani kazensko ovadili Klara in še eno osebo.
Na naslovu, kjer ima svoj sedež Anton Klar, deluje tudi družba Tiskarna digitalni tisk. Gimnazija iz Ljutomera je lani postala ena njenih najboljših strank. Od maja 2012 do avgusta 2013 so za tiskarske storitve plačali kar 193.013 evrov, samo v juniju, juliju in avgustu 2013 je bilo teh transakcij za približno 100.000 evrov. Za nakup kravat je gimnazija plačala 16.500 evrov, za potiskane majice pa je šola s 750 dijaki plačala 17.640 evrov. Strošek kravate in majice je torej na dijaka znašal kar 45 evrov!
Ne spominja se več, zakaj je posodil denar
Ne kaže pozabiti še Reklamne agencije Vizija Karmen Klar s.p. V času, ko je imel Anton Klar blokirane transakcijske račune, je njegova soproga izstavljala šoli tudi račune za tiskarske storitve. Skupna vrednost sklenjenih poslov je znašala 16.344 evrov.
»Vse te zadeve morate gledati kot celoto. Mi za naše dijake naredimo veliko in še več. Za Miklavža je vsak dobil potiskano majico, s tem povečamo njihovo pripadnost šoli,« je prepričan ravnatelj Kustec, ki se mu obseg naštetih poslov ne zdi sporen. »Dokler šola dobro posluje, mi ne more nihče nič očitati. Sporno bi bilo, če bili v finančnih težavah in bi se kdo okoriščal,« je prepričan.
Dodaja, da ničesar ne skriva, saj imajo vsako leto na šoli revizijo, ki jo izvaja podjetje Audit. Zakaj je Klaru leta 2009 posodil šolski denar, se ne spominja več. »Verjetno so bili v finančnih težavah,« domneva Kustec. »Vendar se je potem vse to poračunalo. Kasneje nisem več dajal posojil. Ne vem, ali zato, ker so me že takrat opozorili, da tega šola ne sme delati.«
V Mariboru 8000 evrov, v Celju 5000
Preverili smo na drugih slovenskih gimnazijah, koliko vsako leto namenijo za stroške tiska. Ivan Lorenčič, ravnatelj Druge gimnazije Maribor, nam je razkril, da je šola leta 2012 za omenjene storitve plačala 8445 evrov. Kar je šestkrat manj, kot Gimnazija Franca Miklošiča Ljutomer plača povprečno vsako leto podjetjem, ki imajo sedež na Lendavski ulici 1 v Murski Soboti.
»Najprej naj povem, da se za šolo tiska malo, saj zadnja leta ni več ni treba imeti v papirni obliki nekaterih vsakoletnih dokumentov, kot je denimo publikacija šole. Naš daleč največji zalogaj je šolski letopis, ki ima 150-letno tradicijo, v zadnjih letih pa je njegov obseg narasel na 200 in več strani. Strošek tiska je 3500 evrov,« nam je razložil Anton Šepetavc, ravnatelj 1. gimnazije Celje.
Vsako leto natisnejo tudi šolsko literarno glasilo, nekaj plakatov za koncerte in gledališke predstave, vstopnice in vabila za maturantski ples . »To pa je tudi vse. Za tisk na leto porabimo okoli 5000 evrov,« je povedal Šepetavc in dodal, da nimajo hišnega tiskarja.
Dejan sreda, 25. september 2013 ob 22:26
Ja papir je drogi gnesden, barva pa še bol![Nasmeh](https://www.prlekija-on.net/images/smeski/smesko.gif)
pravični sreda, 25. september 2013 ob 22:40
Kravata in majica na dijaka 45 EUR.
![Hihihi](https://www.prlekija-on.net/images/smeski/hihihi.gif)
Pa kaj so jih mogoče delali pri kakšnem znanem Evropskem modnem kreatorju.
Letos poleti za 100 jurjev posla.
Tega si še kakšna Oxfordska univerza ne privošči.
Kaj šele ena žepna gimnazija.
situditinotpadu četrtek, 26. september 2013 ob 13:39
...ja, ce je sola dobra, lahko razmetava. Vse je dobro, ce se papir obnese pri kurjavi...tako se vse na koncu porabi in SMETI.....lepo zgorijo...
Kar naprej konjicek moj, ji ha !!!
Metka Jureš četrtek, 26. september 2013 ob 14:39
Smešno je kaj delajo v takem primeri naši ORGANI v državi. Tu zapravijo več kot pol milijona evrov za printanje pa kravate, ljudje pa nimajo za kruh pa mleko. 100 jurjev v letošnjem poletji? Pa koga mote vij za bedake?
Potem pa še taki arogantni odgovor, ki se norčuje iz ljudi...... OJOJ
To je ugodno za vse organe, računsko sodišče, komisijo za korupcijo pa NPU če mene vprašate.....
vlasta četrtek, 26. september 2013 ob 17:21
Kaj dela Svet zavoda Gimnazije Franca Miklošiča?
V normalni državi, nekdo ki se gre takih mutnih poslov ne bi več bil ravnatelj, dotični pa se norčuje v svoji izjavi, kao on ne ve zakaj je posodil privatni firmi gimnazijski denar .
Na kozlanje človeku gre, ko to vse skupaj vidi.
Ravnatelj je član Virantove državljanske liste, in za pričakovati je da bo se vse pod tepih porinilo,,,
MHA četrtek, 26. september 2013 ob 19:36
Hmm... "lepe" stevilke....
1509 nedelja, 29. september 2013 ob 11:42
Sem bivša dijakinja te gimnazije (letos sem končala 4. letnik) in tega razmetavanja z denarjem na tej gimnaziji je veliko več, kot pa samo ta zadeva s tiskanjem. Lani se je kupilo nekje 8 nenujnih LCD televizorjev, ki visijo na skoraj vsakem ovinku. Na njih se vrtijo razna obvestila, novice in slike. Potem se je prenovila zbornica, kar tudi ni bilo potrebno, saj stari ni nič kaj manjkalo. Kupili so se kipci za (tako se je govorilo) 14. tisoč evrov. Te kipce naj bi dobili dijaki z odličnimi dosežki , predvsem zlati maturantje. Dobil, niti videl tega kipca ni niti en zlati maturant, enega izmed kipcev je baje dobila ljutomerska županja. Zakaj? Kot da je naredila nevem koliko za to gimnazijo. Letos se je kupilo nekje 8 tabličnih računalnikov, ki so notri v steni in se na njih vrtijo slike izmed vseh 50-ih let delovanja gimnazije. Pa tudi en razred izmed prvih letnikov (30 dijakov) bo dobil prenosne računalnike - vsak svojega.
Šola se gre neki luksuz, razmetava denar za nepotrebne stvari, po drugi strani pa smo si dijaki morali, še vedno si morajo, doma tiskati stvari za pouk, na hodniku stoji fotokopirec, kjer si kopiramo stvari, seveda ni brezplačno, saj šola nima denarja za to da bi nam profesorji prinesli delovne liste (češ ni denarja za fotokopije). Namesto tega vsega razmetavanja z denarjem bi lahko povečali jedilnico, saj je veliko premajhna in v glavnem odmoru komaj najdeš mesto da bi se usedel in v miru najedel..
Pa še veliko takšnih stvari je, ki bi bile potrebne, ampak šola "nima denarja".
1509 nedelja, 29. september 2013 ob 11:43
Ivek nedelja, 29. september 2013 ob 14:57
Ne vidim razloga, da Vlasta in maturantka ne govorita resnice.
O teh domnevnih nepravilnostih, celo obtožbah, bi že morala na izrednih sejah razpravljati Gimnazijski in občinski svet
Od direktorja gimnazije in nadzornih organov bi morala zahtevati pisno obrazložitev.
Če so trditve resniične naj ustanovitelj Gimnazije Ljutomer, do končne rešitve začasno suspendira direktorja.
Na ministrstvo za šolstvo naj ustanovitelj Gimnazije Ljutomer poda ustrezen predlog z zahtevo za prednostno obravnavo.
TUNČEK ponedeljek, 30. september 2013 ob 09:08
Za toko razmetovaje so ponavodi krivi derektori in tote je treba prijeti. Najbrš bi v gimnoziji lehko küpli ke bole pametnega či so že mogli potrošiti peneze.
driver torek, 1. oktober 2013 ob 10:13
to so mutni posli , ne tiskarski posli..
Zvončica torek, 1. oktober 2013 ob 20:38
Si mislin tak...v totih hüdih cejtih ke si marsikari starš more kej odtrgati od vüst ka deco lehko šola v toti gimnaziji - bi lehko ravnatel nareda eno bole človeško potezo. Ukinja bi tiste obvezne prispevke ke jih morejo deca pločati za kao kopije listov za vičeje, pa v ekskurzije bi se lehko vložilo ka ne bi bile tak droge, pa bole bogin bi lehko laptope küpili (ke jin itak starši nemrejo) pa dali v uporabo dokič so jihovi dijaki, pa še kaj bi se zmislila....toti računalniki ipd. so resen nekaj potrebnega za gnejšji cejt. Samo neso pa opet tak nujno potrebni. Smo se negda tüdi vse nafčili brez jih. Nej rejši deco nafčijo ka do se znali družiti...
Legionar sreda, 2. oktober 2013 ob 18:50
Ka se v Sloveniji troši davkoplačevalski denar za takšne in podobne gluposti, kot so opisane v tem primeru in za brezvezne ter nikomur potrebne stvari, je itak nacionalni šport. Ljudje pa itak vemo pi*diti samo po forumih in "družabnih omrežjih".
V kakšni drugi, bolj civilizirani državi bi ravnatelj, ki je obenem tudi menedžer, za to še kako odgovarjal, prišlo bi do kazenskega pregona , pa da ne naštevam dalje...
V teh hudič časih , ko se marsikdo več nemre šolati, pa se troši denar za opisane gluposti; to je kriminal! Nekateri pa stradajo, zato da šolajo svojo deco. Kerim še to uspeva, enim ne uspeva niti to več. Našidve dekleti več niti malic v šolah nimata, ker nam enostavno ne gre skoz, pa ne hodita v gimnazijo, ki je še dražja. Smo že na tem, da je t.i. "elitno" šolanje vse bolj rezervirano za dobro situirane. Ravnatelj Kustec pa se zgleda že tako obnaša. Sramota.
jozejuz četrtek, 3. oktober 2013 ob 13:41
Če imajo denar, pa ga naj trošijo. Če je karkoli narobe pa bodo to preverile ustrezne institucije. Vsaj za to bi naj bile.
Glede teh LCD ekranov je pa to nek trend v zadnjih letih, da se v vsaki ustanovi to na vsak drug zid pribija, kjer se vrtijo brez vezne reklame. In vse skupaj spominja na še bolj brez vezni lokalni TV info kanal. Očitno potem za to je denar oz. gre verjetno za kakšen EU denar, ki se mora porabiti za take oslarije. Kot da oglasne deske za tiste tri reklame in obvestila niso več dovolj.
TUNČEK petek, 4. oktober 2013 ob 09:30
Fse to je možno, samo tüdi či do Evropa peneze, bi jih lehko ponücali za bole vožne stvari ali za pomoč bole revnin dijokon.
Če so pa namenska, pa Evropa sploh ne ve da bi v naši držovi bole nücali ke drügega kak ekrone in reklome.